Roztomilý snímek ukazuje, jak se dva tučňáci k sobě schoulili a společně se dívali na panorama velkoměsta. Tobias Baumgaertner zachytil dvojici daleko od své kolonie.
![Zamilovaní tučňáci](https://svetobeznik.info/wp-content/uploads/2020/12/zamilovani-tucnaci-265x186.jpg)
Roztomilý snímek ukazuje, jak se dva tučňáci k sobě schoulili a společně se dívali na panorama velkoměsta. Tobias Baumgaertner zachytil dvojici daleko od své kolonie.
Není překvapením, že zeměmi bez koronaviru jsou menší, především ostrovní státy, ale v žebříčku nejúspěšnějších bojovníků s pandemií lze najít i zemi s miliónem obyvatel.
Vzácné olihně druhu Magnapinna pacifica se vědcům podařilo pozorovat ve vodách Velkého australského zálivu. Tito hlubinní tvorové byli spatřeni v hloubce více než 2 kilometry.
K objevu skupiny ostrovů došlo v roce 1843 v odlehlých oblastech Tichého oceánu. Tehdy americký velrybář Asaph P. Taber ohlásil pevninu a pojmenoval ji útesy Marie Terezie.
Výzkum se týkal let 1995 až 2017 a vědce takto velký úbytek překvapil. Až dosud panovalo přesvědčení, že hojnost Velkého bariérového útesu není ohrožena tak, jak tomu je u menších útesů.
Zvláštní přírodní úkaz se nachází na jihozápadě Austrálie na jednom z ostrovů malého souostroví Recherche. S nekonečně modrým oceánem zde sousedí jezero Hillier, jehož voda je výrazně růžová.
Laguna atolu je magnetem pro potápěče z celého světa. Kdo rád objevuje a prozkoumává vraky lodí, pak zde najde skutečný ráj. Pod vodou ale nejsou jen lodě.
Nová studie publikovaná v časopise Nature naznačuje, že zhruba před 800 lety dopluli původní obyvatelé Jižní Ameriky k 7 000 kilometrů vzdáleným ostrovům východní Polynésie.
V dnešním článku se zaměříme na státy, kam koronovirus vůbec nezavítal nebo kde se se šířením nemoci vypořádali tak, že v současné době neevidují ani jeden aktivní případ.
Elektronického odpadu stále přibývá. V roce 2014 bylo na celém světě vyřazeno 44,4 milionů tun elektroniky. V roce 2019 se jednalo dokonce o 53,6 milionů tun.
Na světě stále existují obydlená místa, která jsou tak odlehlá, že má o jejich existenci jen málokdo tušení. Jedním takovým je Palmerston Island, ostrov v Pacifiku náležící Cookovým ostrovům, který obývají pouze potomci jednoho muže. Ten na pláže ostrova připlul v roce 1863.
O tom, že v dávné minulosti existoval na Zemi jeden superkontinent zvaný Pangea, máme ponětí snad všichni. Jeho formace proběhla asi před 300 miliony lety. V důsledku pohybu tektonických desek se začal rozdělovat na menší kontinenty a výsledkem tohoto procesu je povrch takový, jaký jej známe dnes.
Smíchy umřít se dá jen těžko, ovšem pokud nejste kanibal. V takovém případě tato metafora nabývá konkrétních obrysů. Nepříjemné zkušenosti s nemocí zvanou kuru má papuánský kmen Fore. Vše došlo tak daleko, že jeho příslušníci museli s rituálním pojídáním lidského masa skoncovat.
Vyspělá ekonomika, dostupná zdravotní péče a blahobyt nemusí nutně znamenat spokojený život. O tom svědčí i aktuální data žebříčku Happy Planet Index, kterému vévodí země třetího světa. Bohaté západní státy, které jsou často považovány za standard úspěchu, se přitom na indexu objevují až od druhé desítky.
Na každém kontinentu jsme vybrali jedno velkoměsto, kde se z pohledu obyvatel žije nejbezpečněji. V úvahu jsme vzali dostupnost zdravotní péče, dopravní infrastrukturu, hrozbu terorismu, kriminalitu, čistotu ovzduší, možnost vzdělání, ale i další faktory, které jsou důležité pro životní pohodu.
Na Zemi se nachází asi 190 větších kráterů, které způsobily meteority, avšak jen u málo z nich vědci znají, jak jsou staré. Nyní se týmu vědců z NASA podařilo analyzovat věk kráteru Yarrabubba v Austrálii. Jeho stáří je 2,229 miliard let, což z něj dělá nejstarší známý kráter na světě.
Současné australské léto je zdrojem nejen požárů, ale i dalšího jevu, který je spojen se suchem. Tím jsou písečné bouře. Videa zveřejněná na sociálních sítích ukazují, jak se v některých oblastech den doslova stává nocí. Bouře následují prudké lijáky, které sice na chvíli uleví vyschlé půdě, ale jsou natolik silné, že z nich mají lidé strach.
Současné australské požáry jsou podle vědců předzvěstí budoucnosti naší planety. Pokud průměrná teplota stoupne o 3 stupně nad úroveň před započetím industrializace, budou podobné katastrofy běžným jevem.